Професійна маргінальність випускників закладів вищої освіти - Блинова, Олена; Камінська, Світлана (Збірник наукових праць "Проблеми сучасної психології", 2019)
Статтю присвячено проблемі формування позитивної професійної ідентичності майбутніх фахівців. Констатовано, що частина студентів випускних курсів закладів вищої освіти не пов’язує своє професійне майбутнє з тією спеціальністю, яку вони здобувають, проте вони залишаються у складі студентів, реалізуючи свої позанавчальні та позапрофесійні цілі. З’ясовано, що таке положення людини на межі між соціальними статусами отримало назву професійної маргінальності. Метою дослідження є аналіз впливу професійної затребуваності випускників закладів вищої освіти на прояви ідентичності / маргінальності. Проаналізовано стан проблеми, визначено дефініції «професійна маргінальність» і «професійна затребуваність», конкретизовано їх складові, наведено результати емпіричного дослідження. Установлено, що професійна маргінальність є проявом або формою порушення ідентичності, причому можливі два варіанти: порушення становлення ідентичності (неможливість активного пошуку та вибору, запуску ідентифікації, когнітивної й афективної переробки) та порушення динаміки ідентичності, тобто процесів виявлення ролей і правил, відповідних ідентичності. Діагностика професійної ідентичності / маргінальності передбачала оцінювання таких складових: компетентність людини у професії, її уявлення про себе як професіонала, ставлення до ролі професії у суспільстві. В емпіричному дослідженні взяли участь 318 студентів випускних курсів. Констатовано відмінності між групами «професійно ідентичних» і «професійно маргінальних» студентів за параметрами професійної затребуваності, а саме: задоволеністю ступенем реалізації професійного потенціалу; приналежністю до професійної спільноти; переживанням професійної затребуваності; ставленням до себе як до компетентного та авторитетного професіонала; оцінкою результатів професійної діяльності; сприйняттям ставлення інших до себе як до значущого професіонала.