Вплив емоційного інтелекту на саморегуляцію агресивної поведінки підлітків із порушеннями розумового розвитку - Вовченко, Ольга (Збірник наукових праць "Проблеми сучасної психології", 2020)
Метою статті є дослідження проблеми проявів агресії у підлітків із порушеннями розумового розвитку в контексті формування та впливу емоційного інтелекту на агресивну поведінку таких підлітків. Мета дослідження забезпечувалася поетапним вирішенням основних завдань: 1) установити особливості проявів агресії у підлітків із порушеннями розумового розвитку; 2) визначити специфіку впливу емоційного інтелекту на саморегуляцію агресивної поведінки у підлітків із порушеннями розумового розвитку; 3) охарактеризувати рекомендації щодо технології психологічного супроводу з формування саморегуляції агресивної поведінки підлітків із порушеннями розумового розвитку в контексті емоційного інтелекту. Методи. Для розв’язання окреслених завдань і забезпечення достовірності положень і висновків було використано дедуктивний та індук тивний методи, метод психологічної діагностики, бесіди та спостереження. Психодіагностична процедура стану агресивної поведінки та її емоційної саморегуляції у підлітків із порушеннями розумового розвитку здійснена за допомогою методики «Опитувальник агресивності Басса – Дарки»; методики «Адаптований характерологічний опитувальник Леонгарда – Шмішека»; методики «Емоційний інтелект» (за Н. Холлом); бесіди і спостережень. У ході психодіагностики було дотримано необхідних інструкцій і вимог для отримання достовірних результатів. Бесіди проводилися в навчальних закладах, де навчалися підлітки. Спостереження за поведінкою підлітків проходило у звичних для них умовах у процесі навчальної діяльності. З метою порівняльного аналізу феномену саморегуляції агресивної поведінки у підлітковому віці та достовірності результатів було також здійснено діагностику підлітків зі збереженим інтелектом, дотримуючись однакових процедур проведення, в однакових умовах, що були створені й для підлітків із порушеннями розумового розвитку. Результати дослідження. За результатами діагностики у підлітків із порушеннями розумового розвитку виявлено фізичну та вербальну агресію, що перевищує допустиму норму. Діагностика підлітків із порушеннями розумового розвитку дала змогу також констатувати стан функціонування структурних компонентів агресивності. Підвищений рівень було встановлено за показниками негативізму та дратівливості. Результати діагностики підлітків зі збереженим інтелектом констатують схожість отриманих даних щодо рівня вираженості основних видів агресивності та структурних компонентів явища, порівняно з результатами підлітків із порушеннями розумового розвитку. Різниця полягає в інтенсивності проявів показника. У підлітків із порушеннями розумового розвитку показники представлені більш виражено на 20–30%, ніж у підлітків зі збереженою інтелектуальною функцією. Установлено, що прояви агресії та саморегуляція агресивної поведінки детермінуються акцентуаціями особистості. У підлітків із порушеннями розумового розвитку констатовано такі основні типи поєднання акцентуацій, як гіпертимна у поєднанні з циклотимічною, гіпертимна з неврівноваженою, гіпертимна з екзальтованою. Крім того, у підлітків із порушеннями розумового розвитку встановлено низький рівень емоційного інтелекту, емоційної обізнаності, емпатії, управління власними емоціями та середній рівень здатності до розпізнавання емоцій інших людей. Висновок. Отримані результати дали підстави висловити припущення щодо алекситимічних проявів у структурі особистості підлітків із порушеннями розумового розвитку, що переважно виявляються через невміння вербалізувати власні емоційні стани, недорозвиток рефлексивного компонента емоцій і несформованість або низький рівень емоційного інтелекту. Беручи до уваги отримані результати, було охарактеризовано основні аспекти психокорекційної роботи з підлітками з порушеннями розумового розвитку щодо формування саморегуляції агресивної поведінки. Означена психокорекційна робота повинна бути спрямована на формування вміння називати емоції, почуття, які переживають підлітки, означувати їх відповідними вербальними символами, на управління підлітком різними емоційними станами, зокрема негативними, як-то агресивність, злість, гнів.